Funet-yhdistyksen työvaliokunta

Pöytäkirja Videoneuvottelukokouksesta 2/2004
Aika: 	9.12.2004 klo 9.00 - 11.45
Paikka: Videoneuvottelu
Läsnä:	Jaakko Riihimaa, puheenjohtaja, Seinäjoen ammattikorkeakoulu
	Paavo Ahonen, sihteeri, CSC
	Jari Miettinen, CSC
	Janne Kanner, CSC
	Pekka Linna, CSC
	Juha Oinonen, CSC klo 11.00:aan asti
	Klaus Lindberg, CSC
	Kari Karlsson, Ilmatieteen laitos
	Markku Suvanen, Opetusministeriö klo 11.00:aan asti
	Kari Lamminaho, VTT
	Miska Sulander, Jyväskylän yo
	Tapani Liljavirta, Helsingin yo
	Kuno Öhrman, Hanken
	Niklas Sjöström, Åbo Akademi
	Timo Pitkäranta, Vaasan AMK
	Paavo Moilanen, Oulun yo
	Jukka Orajärvi, Oulun seudun amk
	Ari Kekäläinen, Savonia amk
	TuomoMyllynen, Tampere, puhelinyhteydellä
Poissa: Vesa-Matti Tolonen, Lapin yo

Asialista 9.12.2004

1. Kokouksen avaus
Puheenjohtaja avasi kokouksen klo 9.05.
   - Todettiin läsnäolijat (ks. edellä). Lisäksi merkittiin tiedoksi, että TKK on nimennyt edustajakseen työvaliokuntaan Kimmo Laaksosen, joka ei teknisten ongelmien vuoksi pystynyt osallistumaan videoneuvotteluun.

   - Asialistan hyväksyminen.
Puheenjohtajan sähköpostitse lähettämä asialista hyväksyttiin kokouksen työjärjestykseksi. Todettiin, että asialistan ja videoneuvottelun testausta koskeneen viestin perillemenoa oli haitannut viestien leimautuminen Spam-leimalla. CSC selvittää spam-leiman alkuperää.

   - Edellisen kokouksen pöytäkirja
Pöytäkirja on ollut kommentoitavana sähköpostilistalla ja sihteeri ilmoitti tehneensä vaaditut muutokset lopulliseen pöytäkirjaan, jota ei työkiireiden vuoksi oltu vielä viety Funet-yhdistyksen julkisille verkkosivuille. Sihteeri velvoitettiin toimittamaan korjattu pöytäkirja 9.12. kommentoitavaksi postilistalle ja lopullinen versio verkkosivulle ti 13.12. mennessä.
Jatkossa epävirallinen pöytäkirja viedään verkkoon heti alustavan kommenttikierroksen jälkeen.   
 
2. Kuulumiset
 
2.1. Kotimaan kuulumiset
- Funet-verkon palvelujen laadunseurannan kehittäminen (P. Linna)
Pekka Linna esitteli palvelujen laadunseurannan tilaa (ppt-kalvot). Kevään aikana käynnistetään tarvekartoitus, joka teetettäneen ulkopuolisena työnä. Tämän pohjalta kehitetään uusia seurantamenetelmiä. Tarkempi ehdotus tuodaan työvaliokunnan tammikuun 2005 kokoukseen.
Keskustelussa nousi esille kaksi teemaa: palvelujen laatukriteerit ja mittausvälineet sekä peer-to-peer-liikenteen rajoittaminen.
Riihimaa kyseli, mitä uusia automaattisia liikenteen mittaustapoja on vireillä.
Juha Oinonen totesi, että erilaisia pyyntöjä on tullut ja dataa on käytettävissä, mutta raportointivälineiden käyttöliittymiä ei ole voitu avata CSC:n ulkopuolisille.
Jari Miettinen totesi, että eri palvelujen välillä raportointikäytäntö on kirjavaa. Tavoitteena on saada sama näkymä eri palveluihin.
Juha Oinonen lisäsi, että runkoverkon suuren liikennevolyymin vuoksi seurantaa voidaan tehdä hyvin karkealla tasolla ja liikenteen sisällöllistä laatua ei seurata lainkaan. Syynä on sekä resurssipula että puuttuu poliittinen päätös, mitä halutaan mitata. Selvitys laadunseurannan tarpeesta voisi auttaa.
Markku Suvanen kertoi, että tekijänoikeuksien valvonnasta vastaava puoli on huolestunut tilanteesta ja halusi tietää, mitä valmiuksia on selvittää epäasiallinen käytön (tekijänoikeutta rikkova liikenne) osuus liikenteestä.
Juha Oinonen vastasi, ettei tällä hetkellä osuutta voida mitata, mutta selvityksen pohjalta voidaan hankkia työkaluja tähän tarkoitukseen. Liikenteen seuranta on poliittinen kysymys, johon CSC runkoverkko-operaattorina ei voi puuttua, koska loppukäyttäjät eivät ole CSC:n asiakkaita.
Pekka Linna toivoi, ettei keskustelussa sekoitettaisi raportointia verkon käytöstä ja liikenteen rajoittamiskysymystä: CSC voi eräänä palveluna tuottaa asiakasorganisaatioille raportteja liikenteestä ja nämä voivat tämän tiedon perusteella tarvittaessa rajoittaa esim. käyttöoikeuksia.
Tuomo Myllynen muistutti, että laatu merkitsee sitä, että palvelun tarvitsija saa sitä mitä haluaa. Asiakkaat eivät kommentoi sellaista palvelua, mikä toimii. CSC ei voi torpata P2P-liikennettä, koska liikenteen päätepisteet ovat korkeakouluissa.
Mittareita valittaessa olisi keskityttävä poikkeamien havaitsemiseen.
Klaus Lindberg totesi P2P-liikenteestä, että kannattaa seurata, mitä muualla maailmassa tapahtuu. Poliittiset ratkaisut liikenteen rajoittamisesta on tehtävä paikallisella tasolla. CSC voi toimittaa tilastoja liikenteestä.
Janne Kanner totesi, että teknisesti on mahdollista tehdä liikenteen seurantaa ja blokata liikennettä esim. protokollan perusteella. On varottava vahingossa tuhoamasta asiallistakin liikennettä.
Juha Oinonen täsmensi, että runkoverkosta ei voi tekniikan avulla kertoa, mikä osuus on P2P liikennettä eikä varsinkaan sitä, mikä on laitonta tai laillista. Seuranta on tehtävä lähellä asiakasta.
Ari Kekäläinen antoi kiitosta siitä, että ulkomaanliikennettä voidaan seurata aliverkon tarkkuudella
Riihimaa ehdotti, että selvityksen projektisuunnitelmassa otettaisiin kantaa siihen, mitä seurataan, mitä tekniikoita käytetään ja mikä rooli kullakin on. Eri puolilla käytetyistä rajoituskeinoista olisi tiedotettava. 
Juha Oinonen kysyi, riittääkö projektisuunnitelma, vai olisiko työvaliokunnan annettava julkilausuma käyttöpolitiikasta. 
Tuomo Myllynen korosti, että jäsenorganisaatiot ovat vastuussa verkkoliikenteen laillisuusvalvonnasta. Niiden on pakko puuttua havaittuihin laittomuuksiin. Hän kannatti yhteistä kannanottoa.
Pekka Linna esitti, että P2P-liikenteeseen liittyvät asiat pidettäisiin erillään raportoinnista. Verkon käyttöohjeista voitaisiin antaa erillinen kannanotto.
Juha Oinonen kertoi, että Funetin teknisessä päivässä tuli esille, että paikallisella tasolla on käytössä ankaria sanktioita laittomasta käytöstä ja niiden on todettu hillitsevän tehokkaasti epäasiallista käyttöä.
Miska Sulander totesi, että verkko on palveluja varten ja käytön tulisi olla mahdollisimman vapaata. Rikoksiin on puututtava ja sanktiot on kohdistettava lain rikkojiin.
Klaus Lindberg piti tärkeänä, että korkeakoulut saisivat julkisuuteen viestin, että korkeakouluissa valvotaan P2P-liikennettä ja että väärinkäytöksiin puututaan.
Päätettiin, että CSC valmistelee tammikuun kokoukseen kannanoton verkon käyttöpolitiikasta.

- Muuta ajankohtaista (Juha Oinonen)
Juha Oinonen esitteli katsauksen ajankohtaisiin tapahtumiin (pdf-kalvot)
Alkusyksystä vaivannut pakettihukka on pienentynyt. Asiakaskohtaiset erot ovat suuria.
Katkojen lukumäärä on Amk-ryhmässä kohonnut elokuusta. Syytä selvitellään.
CSC:n muutto uusiin tiloihin alkaa helmikuun 2005 puolivälissä ja jatkuu kesään. Toimisto muuttaa maaliskuun puolivälissä.
Tekninen päivä meni odotetusti. Seuraavan kokouksen valmistelu aloitettava aikaisemmin eli jo kevään aikana.
Riihimaa ehdotti, että teknisen päivän valmistelu otettaisiin työvaliokunnan kevään viimeisen kokouksen asialistalle.
Tuomo Myllynen toivoi, että teknisen päivän ja atk-päivien ohjelmia synkronoitaisiin. Seuraavat atk-päivät ovat 2.-3.11.2005 Tampereella. Esitysten aiheita ovat mm. tietoturva, verkkopalvelut ja P2P-liikenne. Ehdotuksia voi tehdä mm. www-sivun kautta (www.ta.fi/IT2005).
Ari Kekäläinen ehdotti, että atk-päivät ja tekninen päivä yhdistettäisiin.
Klaus Lindberg toivoi, että tekninen päivä pidettäisiin pienimuotoisena, lähinnä teknisten yhdyshenkilöiden koulutustapahtumana.
Janne Kanner kannatti teknisen päivän säilyttämistä ja muistutti, että Funet-yhteisössä on muitakin kuin korkeakoulujäseniä.

- IP-videoneuvottelukäytännöt -ryhmän työn tilanne
Jani Tiihonen lähettää raportin työn etenemisestä tiedoksi sähköpostilistalle.
Liljavirta mainosti 9.12. klo 15 alkavaa Megakonferenssia, jossa Helsingin yliopisto toimii Suomen koordinaattorina

2.2. Kansainväliset asiat
- NordUnet
- NordUnet 2005 -konferenssi
- NodUnet 3 -hanke
- Terena
Kansainvälisistä asioista ei ollut uutta kerrottavaa

3.  Videopalvelujen organisointi
Pekka Linna esitteli suunnitelman videopalvelujen organisoinnista CSC:ssä ja totesi samalla, että kyseessä on esimerkki edellisessä kokouksessa esitellystä kehityspalvelujen jäsennysmallista. (ppt-kalvot).
Tammikuun kokoukseen tehdään ehdotus, jossa määritellään kehittämistavoitteet ja alustava palveluvalikoima.
Tapani Liljavirta kysyi suunnitelman suhdetta VideoFunet-hankkeeseen.
Pekka Linna vastasi, että VideoFunet on yksi monista hankkeista. Organisointisuunnitelman tarkoitus on selkeyttää, mitä palveluja CSC on luvannut tarjota, kuinka pitkän aikaa ja millä ehdoilla.
Klaus Lindberg korosti, että VideoFunet on keskeisin videopalveluista eikä nyt tehtävä selvitys ole sen kanssa päällekkäinen. CSC on aikaisemmin reagoinut liian nopeasti yksittäisiin pyyntöihin, jolloin syntyneille palveluille ei ole ollut riittävästi kysyntää.
Organisointiselvitys toimitetaan postilistan kautta vähintään viikkoa ennen tammikuun kokousta.

4. Kuituyhteyksien edistäminen
Juha Oinonen kertoi Funetin teknisen päivän pohjalta Turun yliopiston kokemuksista. TY on hankkinut kuituyhteydet Raumalle ja Poriin ja saavuttanut merkittäviä säästöjä. Kuituyhteyksien laajentamista saaristoon (mm. Seiliin) suunnitellaan.
Jaakko Riihimaa ehdotti paikallisten strategioiden kartoitusta ja työvaliokunnan kannanottoa.
Seinäjoen alueella on kaksi seutukuntahanketta: Kuutoskuntien ja Suupohjan seutukuntahallinnon kuituverkon rakennushankkeet.
Timo Pitkäranta kertoi Vaasan kaupungilla olevan omistamansa sähkölaitoksen kaapeliteissä omia kuitukaapeleita  ammattikorkeakoulun kahden  eri toimipisteen välillä ja paljon muitakin kuituja pitkin kaupunkia.
Kari Lamminaho kertoi VTT:llä olevan Otaniemen alueella omat kuidut.  Tampereella on operaattoreilta vuokrattuja kuituja kolmen talon välillä. Oulussa toiminnot ovat yhdessä talossa, mutta talon sisäverkko on vedetty omilla kuiduilla. Jatkossa käydään läpi ulkopaikkakuntien väliset kaukoyhteydet. Kuitujen huolto on ulkoistettu.
Miska Sulander kertoi Jyväskylän tilanteesta. Neljän organisaation yhteistyönä (Kaupunki, yliopisto, ammattikorkeakoulu ja ISV-kiinteistöt) hankitaan kuitureittejä ja pyritään lisäämään kilpailua. Tärkein syy on mustan kuidun hinta suhteessa yhteyspalvelun hintaan.
Klaus Lindberg näki ongelmaksi kuitumarkkinoiden puutteen. Liikenne- ja viestintäministeriö vie eteenpäin ADSL-yhteyksiä. Tällä hetkellä ei ole näköpiirissä tekijöitä, jotka loisivat painetta kuitumarkkinoiden synnylle.
Juha Oinonen palautti mieleen lehdistössä käydyn keskustelun, jossa aktiivisia ovat olleet professori Raimo Kantola, liikenneministeriön Kauko Pursiainen ja Song Networksin Mellin. Pääkaupunkiseudulla kuitumarkkinat toimivat välttävästi. Yleisesti kuntien toimintaa leimaa varovaisuus.
Ari Kekäleen mukaan Kuopiossa kaupunki on kaivanut omia kuituja maahan jo kymmenen vuotta, mutta ei anna niitä käyttöön edes omille oppilaitoksille. Yhteyksiä myös vuokrataan kalliilla Soneralta. Maakuntaliitto rakentaa kuituyhteyksiä pieniin kuntiin.
Klaus Lindberg on mukana laajakaistaneuvottelukunnassa, jossa on todettu operaattoreiden kiinnostuvan kuitujen vedosta vain, jos odottavat saavansa tuottoja. Jos kunnat subventoivat yhteyksiä, operaattorit vetäytyvät markkinoilta, joilla ne eivät näe voittomahdollisuuksia.
Juha Oinonen ehdotti kunnille osoitettavaa vetoomusta, että ne vuokraisivat omia kuituyhteyksiään oppilaitoksille. Tukholmassa on kunnallinen kuituverkkoyritys, joka vuokraa kaikille halukkaille.
Jukka Orajärvi totesi, että jos kunta tekee teletoimintailmoituksen, sen on tarjottava yhteyksiä halukkaille. Verkon ylläpidosta aiheutuu kustannuksia, jotka on katettava vuokratuloilla.
Päätettiin, että Riihimaa ja Lindberg valmistelevat seuraavaan kokoukseen kannanoton, jossa pyritään vaikuttamaan Kuntaliiton kautta kuntiin kuitutarjonnan edistämiseksi. Myös operaattoreita houkutellaan avaamaan kuitumarkkinoita mm. Turun positiiviseen esimerkkiin vedoten.
 
5. Asiakassuhteet
 - Funetin tekninen päivä,  CERT -asiat
Juha Oinonen  kertoi Leila Pohjolaisen puheenvuoroon sisältyneestä CERT-katsauksesta. Kaikki häiriömittarit osoittavat selvää kasvua tälle vuodelle. Amk-Cert-toimintaa pyritään edistämään. Tutkimuslaitokset pyrkivät toteuttamaan VAHTI-suositukset.
Kari Karlsson kertoi, että IL osallistuu Cert-toimintaan tietoturvapäällikön kautta.
Kari Lamminaho kertoi, että VTT:llä asiat kuuluvat tietoturvapäällikölle.
Tuomo Myllynen ehdotti, että yliopistojen it-sivut uusittaisiin ja sinne luotaisiin loppukäyttäjille suunnattuja ohjeita tietoturvasta. Myös amk:t pitäisi saada mukaan kehittämään tietoturvaa. Rivikäyttäjien ja CERT-yhdyshenkilöiden tarpeet ovat erilaiset ja näille ryhmille tarjottava tieto pitäisi eriyttää.
Juha Oinonen muistutti, että mm. viestintäviraston sivuilla on hyvää aineistoa tietoturvasta. Tutkimuslaitosten verkoissa ei ole opiskelijoita, joten verkkojen hallinnointi voi olla yritysmäisempää.
 
6. Laskutus
- tämänhetkinen tilanne, FTE-työryhmän työn eteneminen (Pekka Linna)
Pekka Linna kertoi, että työ etenee ja esitys tuodaan tammikuun kokoukseen. 
 
7. Verkkovierailujen, autentikoinnin sekä HAKA-infrastruktuurin ja sähköisen asioinnin edistäminen
- Luottamusverkosto
Klaus Lindberg kertoi, että sopimusluonnos on tarkistettavana CSC:n lakimiehellä ja se pyritään allekirjoittamaan vielä vuoden 2004 aikana. Toiminta on koeluontoista vuosina 2005-2006 ja Sibboleth otetaan tuotantokäyttöön viimeistään vuonna 2007. Lisätietoa asiasta on www-sivulla.
- Palvelinvarmenteet
Klaus Lindberg kertoi, että neuvottelut palvelinvarmennesopimuksesta ovat loppusuoralla ja varmenteen toimittaja julkistetaan vuoden 2004 aikana.
 Sopimuksen hintataso on noin 50 % alle markkinahintojen. CSC toimii varmennusorganisaationa, jolloin vältetään yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen juridiseen asemaan liittyvät ongelmat. Korkeakoulut maksavat varmenteet suoraan varmenteen toimittajalle, mutta tarjolla on useita maksutapavaihtoehtoja.
 
8. Korkeakoulujen puhelinpalvelujen kehittäminen 
 Tuomo Myllynen muistutti selvityksestä, jonka mukaan pääosa puhelinkuluista aiheutuu kännykkäliikenteestä. Vanhoja vaihteita ei kannata muuttaa Voip-keskuksiksi. Usealla paikkakunnalla toimivat amk:t voisivat säästää sisäpuheluissa käyttämällä IP-puheluja.
Jaakko Riihimaa kysyi, voisiko CSC ryhtyä kännykkäoperaattoriksi.
Klaus Lindberg kertoi, että CSC ei päässyt uusissa toimitiloissa täysin eroon lankapuhelimista. Puhelintoiminnot ovat yliopistoissa syvällä hallinto-organisaatiossa, joten niiden muuttaminen ei ole helppoa.
Miska Sulander muistutti puhelintoimintaan liittyvästä palvelunäkökohdasta.
Asia ei anna aihetta jatkotoimenpiteisiin.
 
9. Edellisestä kokouksesta
a) Työryhmien työn seuranta
  
Työryhmäluettelo päivityksiä varten
  
+ HAKA-projekti ja sen jatkot
 
+ SEC  - Asiaa on käsitelty syksyn atk-päivillä. Yliopistoilla on oma tiivis ryhmänsä, AMK:n osalta ryhmäytyminen ei oikein hyvin ole käynnistynyt. Tavoitteena olisi saada eri ryhmät (yo & AMK) yhteen, kokoamalla kaikki aiheesta kiinnostuneet ainakin yhteiseen seminaariin vuosittain. 
 
+ FunetTV - videoneuvottelu, videosiltojen yhteistoiminta, toimiva videoneuvotteluryhmä. Videoneuvottelut ovat käytössä. 
 
+ VoIP - Asian ympärillä keskustelua työvaliokunnassa. Verkon laajuisesti ei vielä kovin konkreettista asiaa, mutta puhelinjärjestelmien uudistamisen yhteydessä VoIP:n rooli on hyvä muistaa. Työvaliokunnan kannalta katsottuna iso ongelmakenttä, joka pitäisi ehkä osittaa ja/tai muotoilla uudelleen.
 
+ IPv6 - 
 
+Tietoturvasuunnitelmat - VAHTI, www.yliopistojentt.uta.fi
 
+Linnea yo & Voyager - 
 
+FinnElib - 
 
+ Virtuaaliyliopisto ja Virtuaaliammattikorkeakoulu - yo:lla portaalipalvelu, kursseja on tarjolla. AMK puolella yhteinen portaali toimii myös, lisäksi on useita laajoja aineiston tuotantorenkaita ym. palveluita.
 
+ Kansainvälisyys - NordUnet, Terena 
 
+ IT-peda 
 
+ yliopistoilla IT-johtajat kokoontuvat yhdessä, AMK:n atk-päällikkökokous Aapa
 
+Uusia ideoita ja keskinäisen yhteistyön synnyttäminen ??

Päätettiin karsia listasta Voyager ja FinElib. Sihteeri päivittää listan www-sivulle ja laatii lyhyen kuvauksen ryhmän toiminnasta sekä lisää yhdyshenkilön.
10. Muita mahdollisia kuulumisia ja muut asiat
Ei ollut muita asioita
 
11. Kokouksen päätös
Kokous päättyi klo 11.45